Izraelski napad na Iran: kaj je z nafto, obveznicami in delnicami
![featured image](https://forbes.n1info.si/wp-content/uploads/2024/04/profimedia-0828825273-1000x667.jpg)
Nafta in bitcoin sta po nočnem napadu Izraela proti Iranu močno zanihala, poskočila pa so finančna sredstva, ki veljajo za varno zavetje v negotovih časih.
Novo stopnjevanje napetosti med Iranom in Izraelom je pretreslo finančne trge in dalo pospešek varnim naložbam.
Izrael se je v noči na petek odzval na nedavni napad Irana. Nad regijo Isfahan, kjer Iran razvija svoj jedrski program, je poslal brezpilotna letala, ki jih je iranska vojska sestrelila. Iran je v noči na nedeljo napadel Izrael z droni in raketami kot povračilo za prejšnji napad Izraela na iransko ambasado v sirskem Damasku.
Nafta dražja
Surova nafta je po novici o napadu sprva poskočila za več kot štiri odstotke. Severnomorska nafta brent, ki je eden od svetovnih referenčnih tečajev, je ob skoku presegla mejo 90 dolarjev za 159-litrski sod. Nato se je rast znižala na približno odstotek. Za sod nafte brent je trenutno treba odšteti 88 dolarjev.
Zaostrovanje prinaša tveganje za naftne trge, saj Iran nadzoruje ključno Hormuško ožino. Skozi morsko ožino se steka petina svetovne surove nafte in tudi petina utekočinjenega zemeljskega plina (LNG), ki jih države Bližnjega vzhoda načrpajo v Perzijskem zalivu.
Surova nafta se je letos podražila za skoraj 20 odstotkov. Poleg napetosti na Bližnjem vzhodu je na ceno vplivalo tudi zmanjšanje proizvodnje držav članic OPEC+.
Zadnji napad za zdaj ni imel večjega vpliva na cene plina v Evropi. So pa te v zadnjem tednu narasle za 20 odstotkov prav zaradi napetosti na Bližnjem vzhodu.
![Hormuška ožina in Perzijski zaliv](https://forbes.n1info.si/wp-content/uploads/2024/04/profimedia-0855691770-1024x683.jpg)
Varne naložbe
Napad bi lahko dal pospešek ameriškim in evropskim državnim obveznicam, saj bodo te za vlagatelje predstavljale varno zavetje, je komentiral Ven Ram, Bloombergov strateg za valute in obrestne mere iz Dubaja.
“Nemške in ameriške državne obveznice so leta 2020 v času pandemije covida-19 postale glavno finančno zavetje. Izkušnja tokrat morda ne bo nič drugačna, če se konflikt razplamti. Izjemi bi lahko bila zlato in morda v manjši meri švicarski frank,” pravi.
Zlato nezadržno raste že od začetka leta. Že pred zadnjim napadom je dosegalo rekordno vrednost pri 2.400 dolarjih na unčo.
![Zlato](https://forbes.n1info.si/wp-content/uploads/2023/12/profimedia-0808771702-1024x683.jpg)
Delnice in bitcoin navzdol
Delnice v Aziji so v petkovem trgovanju upadle. Indeks MSCI za regijo pacifiške Azije je izgubil dva odstotka vrednosti. Japonski Nikkei je padel za 2,4 odstotka, medtem ko je osrednji indeks v Tajvanu izgubil 3,5 odstotka. Hongkonški Hang Seng je izgubil 1,2 odstotka.
Evropske borze so v uvodnih urah trgovanja prav tako beležile padce. Indeks Eurostoxx 50 je izgubil 0,74 odstotka vrednosti. Osrednji indeksi v Nemčiji, Franciji in Veliki Britaniji so izgubili med pol in enim odstotkom vrednosti.
Tudi kriptotrgi so po napadu zanihali. Največja kriptovaluta bitcoin je izgubila 6,2 odstotka vrednosti in se spustila pod mejo 60 tisoč dolarjev za digitalni kovanec. Nato je nadoknadila izgubljeno in se z 2,2-odstotno rastjo vrnila blizu ravni 65 tisoč dolarjev.
V jutranjih urah v soboto vlagatelji pričakujejo prepolovitev nagrad za rudarjenje bitcoinov (tako imenovani halving), ki je zgodovinsko gledano prinašal rast kriptovalute.