Se morate osredotočiti na poslovanje v oblaku?
![featured image](https://forbes.n1info.si/wp-content/uploads/2024/07/profimedia-03188208331-1000x667.jpg)
V letu 2024 migracija v oblak ni nič novega ali neznanega. Podjetja iz vseh industrij prenašajo svoje poslovanje iz t. i. on-premise okolij v zasebni, javni in hibridni oblak ter pri tem dosegajo pomembne prednosti, kot so hitrejši razvoj in nižji stroški IT-infrastrukture. Trend sprejemanja oblačnih rešitev, ki se bo nadaljeval v prihodnosti (Gartner ocenjuje, da bo do leta 2025 kar 85 odstotkov organizacij sprejelo pristop "cloud-first"), je v poslovni svet uvedel termine, ki ilustrirajo povpraševanje po oblaku, vendar se pogosto napačno uporabljajo kot sopomenke: cloud-first in cloud-only.
Strategija cloud-first vs. cloud-only
Najpreprostejša definicija strategije cloud-first je: obravnavanje oblaka pred vsemi drugimi tehnologijami. Takšen pristop pomaga organizacijam, da s preučevanjem številnih možnosti, ki jih oblak ponuja, svoje IT-naložbe kar najbolj izkoristijo, medtem ko v okolju nimajo tradicionalne tehnologije. Ko se podjetje cloud-first odloči, da za določen projekt ne bo uporabilo oblačnih tehnologij, ima za to dober razlog. Na primer, nekateri delovni nalogi so iz različnih razlogov boljši v “on-premise okolju”, medtem ko so drugi idealni za oblak.
Za razliko od pristopa cloud-first, cloud-only strategija ignorira alternativne rešitve, kot so hibridne in on-premise možnosti, zaradi česar je toga, včasih pa tudi neproduktivna. Dejstvo je, da za velika podjetja, ki uporabljajo različne tradicionalne aplikacije, migracija v okolje cloud-only ni izvedljiva čez noč, in da za določene scenarije oblak ne bo ustrezna možnost.
Prednosti strategije cloud-first
Ko oblak obravnavate kot “privzeto” možnost in ga vključite v svojo poslovno strategijo, se vam odpirajo priložnosti za izboljšanje varnosti, poslovne kontinuitete, stroškovne učinkovitosti itd. Prednosti uporabe oblaka so bile še posebej očitne med kovidno krizo, ko so izzivi dela na daljavo in nestabilnost globalnih dobavnih verig osvetlili omejitve on-premise tehnologij. V nadaljevanju bomo navedli nekatere ključne pobude, za katere je oblak prava in najboljša rešitev.
Okrevanje po nesreči ali napadu
Po raziskavi Deloitte, v kateri je sodelovalo več kot 500 IT-voditeljev, sta varnost in zaščita podatkov med glavnimi razlogi za migracijo v oblak.
Oblak znatno zmanjšuje tveganje kraje in korupcije podatkov, saj so podatki shranjeni v tehnološko naprednih podatkovnih centrih z naprednimi varnostnimi kontrolami. Podatke v oblaku je mogoče hitro obnoviti v primeru katastrofe, kar omogoča, da se podjetje hitro vrne v normalno delujoče stanje v režimu 24/7 iz katere koli lokacije.
Dodatna prednost je fleksibilnost in razširljivost pri rezervni lokaciji v oblaku – možnost hitrega prilagajanja spremembam na primarni lokaciji in spremembam izven nadzora organizacije. S podvojenim sistemom na sekundarni fizični lokaciji znotraj podjetja se zagotovi zgolj odpornost na predhodno predvidene scenarije, ne pa tudi na splošne, kot je nova, nepredvidena sprememba v načinu dela. Oblačno okolje na primer zagotovi, da je infrastruktura pripravljena podpreti velik dotok zaposlenih ali druge nenadne spremembe, ki tako lahko dostopajo do IT-storitev na daljavo.
Digitalna inovacija
Ne glede na to, ali gre za izdelek Software as a Service (SaaS), ki ga podjetje zagotavlja uporabnikom, ali za interno rešitev, oblak nudi stabilno in prilagodljivo platformo za razvoj. V primeru mednarodnih ponudnikov SaaS bo prehod na javni oblak zagotovil, da bodo njihove aplikacije vedno dostopne uporabnikom z različnih delov sveta, medtem ko se regionalna podjetja za gostovanje svojih rešitev lahko zanašajo na IT-infrastrukturo lokalnih oblačnih ponudnikov.
Avtomatizacija
S pomočjo oblačnih storitev, ki omogočajo samodejno prilagajanje računalniških virov, lahko organizacija dinamično poveča vire brez izgube dragocenega časa. Ena ključnih komponent oblačne avtomatizacije je orkestracija, ki omogoča poenostavitev in avtomatizacijo kompleksnih procesov. Poleg tega avtomatizacija na osnovi pravil omogoča usklajevanje celotnega oblačnega okolja z regulativnimi standardi organizacije, s čimer se zmanjšuje možnost človeške napake in morebitnih kazni (na primer licenčna neskladnost).
Je prihodnost hibridna?
Številna podjetja uporabljajo hibridne oblačne strategije (zasebni in javni oblak, on-premise), s katerimi optimizirajo okolje za izvajanje delovnih nalog. S podrobno analizo in načrtovanjem pred migracijo se razporeditev na različne vire pogosto izkaže kot racionalni pristop, prilagojen glede na dejanske potrebe. Tovrstnega pristopa, ki ni cloud-first, ne štejemo za pomanjkljivost, saj je oblačna transformacija daljši proces, ki se ga je velikokrat smotrno lotevati postopoma. Gre za projekt, ki zajema veliko več kot samo prehod strežnikov v podatkovni center ponudnika oblaka. Vrednost samega prehoda tako s seboj prinese strateško modernizacijo IT-ekosistema in s tem poslovanja. Kako “odkleniti” to vrednost?
Odgovor zahteva temeljito oceno IT-sistemov in poslovnih zahtev, ki morajo biti izpolnjene znotraj končnega stanja IT-transformacije. Če potrebujete specializirano podporo na tem področju, vam lahko podjetje Mainstream, vodilni ponudnik oblačnih storitev v Jugovzhodni Evropi, pomaga skozi kompleksen proces analize in oblikovanja sistemov ter izbire najboljšega oblačnega okolja za vaše potrebe. Več o strokovnosti in storitvah podjetja Mainstream si preberite TUKAJ.